Точни сметки: Забравяме за еврозоната поне до 2026 г.
Едва ли ще изпълним критерия за стабилност на цените до края на годината
Влизането на страната ни в еврозоната от средата на 2025 г. става все по-малко вероятно. Това става ясно от данни на Националния статистически институт (НСИ) и на европейската статистическа служба Евростат за инфлацията в България и страните от еврозоната.
Най-вероятно и новата цел за въвеждане на еврото от 1 юли следващата година няма да бъде изпълнена и така ще трябва да забравим за еврозоната поне до началото на 2026 г. Това пише "Труд".
Инфлацията в България за юли е 0,8%, а за последните 12 месеца е 2,4%, обявиха от НСИ. Но за влизането в еврозоната Европейската централна банка (ЕЦБ) и Европейската комисия не взимат под внимание националната ни инфлация, а инфлацията, измерена с хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ), тоест инфлацията, измерена според потребителската кошница на средния европеец. Годишната инфлация в страната според ХИПЦ към края на юли е 2,8%, показват данни на НСИ.
Като през последните месеци инфлацията нараства. През месец април инфлацията според ХИПЦ беше намаляла до 2,5%. Но през следващите три месеца тенденцията за намаляване на инфлацията се обръща - през месец май нараства до 2,7%, през юни достига 2,8%, а през юли се задържа на 2,8%.
За да изпълним критерия за ценова стабилност за влизане в еврозоната, средногодишната инфлацията у нас не трябва да надвишава с повече от 1,5% инфлацията в страните от еврозоната с най-малко покачване на цените.
А повишението на цените в страната ни все още е значително над това ниво. Според последните налични данни на Евростат, годишната инфлация във Финландия е 0,6%, в Латвия е 0,8%, а в Литва е 1,1%.
В еврозоната като цяло също има покачване на инфлацията - от 2,4% през април до 2,6% през юли. Но това е по-малко от увеличението на инфлацията в България. Така се оказва, че страната ни все още е далеч от изпълнението на критерия за влизане в еврозоната.
Само през месец юли инфлацията според ХИПЦ в България е 1,2%, показват данните на НСИ. От страните в еврозоната има само една държава с по-висока инфлация. Това е Нидерландия, където повишението на цените е с 1,3%. Същевременно в девет страни от еврозоната през юли инфлацията е дори отрицателна.
Сред причините за високата инфлация в страната ни през юли е навлизането в активния летен туристически сезон. През юли спрямо предходния месец, най-голямо е повишението на цените на пътническия въздушен транспорт - с 26,3%. Наред с това хотелите са вдигнали цените с над 20 на сто, а пакетните услуги за почивки и туристически пътувания са поскъпнали с 15,8%. Така секторите, които биха спечелили от въвеждането на еврото, тъй като ще има повече туристи в страната, спъват влизането ни в еврозоната.
В рамките на година са поскъпнали редица стоки и услуги, което ни отдалечава от еврото, като например водоснабдяване (увеличение на цените с 18,3%), пътнически железопътен транспорт (15,6%), ремонт на автомобили (13%), лекарства (8,4%), извънболнични медицински услуги (7,2%), наеми на жилища (6,3%), зеленчуци (4,8%).
Неотдавна парламентът възложи на Министерски съвет, ако изпълним критерия за инфлация до края на годината, правителството да поиска влизане в еврозоната от 1 юли 2025 г. Единственият шанс това да стане, е инфлацията да бъде намалена през септември след като хотелите намалят цените в края на летния сезон, и евентуално, ако има понижение на цените на някои сезонни храни през есента.
Вложенията до юни са в размер на 387,8 млн. евро
Чуждите инвестиции се сринаха с 80 на сто
Преките чужди инвестиции в страната за периода януари-юни 2024 г. са в размер на 387,8 млн. евро, като намаляват с 1,547 млрд. евро, или с 80 на сто, спрямо същия период на миналата година, обявиха от БНБ. Само за юни нетните чужди инвестиции са отрицателни в размер на 148,5 млн. евро, което означава, че повече чуждестранни капитали са изнесени от внесените в страната.
Данните на БНБ показват, че чуждите инвеститори не са очаровани от политическата обстановка в страната и от перспективите за влизането ни в еврозоната.
Привлеченият дялов капитал (вноски на чуждестранни компании в капитала на български дружества, както и плащания по сделки с недвижими имоти) е положителен и възлиза на 250 млн. евро за периода януари-юни 2024 г. Но привлеченият дялов капитал намалява със 176,9 млн. евро спрямо същия период на миналата година.
Нетните инвестиции на чуждестранни граждани и фирми в недвижими имоти са отрицателни в размер на 1,3 млн. евро, при отрицателен нетен поток от 7,2 млн. евро за първата половина на миналата година. Причината за това е, че много руснаци продават имоти, а купувачите са предимно българи.
Реинвестираната печалба (показваща дела на чуждестранните инвеститори в текущата печалба или загуба на дружествата) за полугодието е положителна и възлиза на 589,8 млн. евро. Но това е значително намаление спрямо миналата година, когато за полугодието реинвестираната печалба е била 1,6 млрд. евро.
Промяната в нетните задължения между дружествата с чуждестранно участие и преките чужди инвеститори по финансови, облигационни и търговски кредити е отрицателна и възлиза на 451,9 млн. евро, при отрицателна стойност от 92,5 млн. евро от януари до юни 2023 г. Това означава, че български дружества връщат заеми, получени от чужди инвеститори.
Последвайте ни
2 Коментара: